%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Obsah: �peciality syst�mu LaTeX
% $Id: spec.tex,v 1.2 1996/01/25 14:01:06 oetiker Exp oetiker $
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\chapter{�peciality}
\begin{intro}
Pri sp�jan� ve�k�ho dokumentu v�m \LaTeX{} pom��e rie�i�
niektor� �peci�lne probl�my, ak�mi s� vytv�ranie registra, mana�ment bibliografick�ch �dajov a in� veci. Podstatne �plnej�� popis �pecial�t a roz��ren� pr�stupn�ch v~\LaTeX{}u m��ete n�js� v~{\normalfont\manual{}} a {\normalfont \companion}.
\end{intro}

\section{Vkladanie EPS grafiky}
Pomocou prostred� \texttt{figure} a \texttt{table} poskytuje \LaTeX{}
z�kladn� mo�nosti na pr�cu s~pl�vaj�cimi objektmi, napr�klad
s~obr�zkami alebo grafikou.

Pomocou \LaTeX{}u alebo \LaTeX{}ov�ch dopl�uj�cich bal�kov je mo�n�
vytv�ra� aj obr�zky. Nane��astie v��ina u��vate�ov pova�uje
tento sp�sob za n�ro�n� na pochopenie. Z~tohoto d�vodu sa �alej
nebudeme vytv�ran�m obr�zkov v~\LaTeX u~v~tomto manu�le zaobera�.\footnote{V slovenskom preklade sa budeme, pozri oddiel \ref{pictureenv} na strane \pageref{pictureenv}. (pozn. prekl.).}
Bli��ie inform�cie o~tvorbe obr�zkov n�jdete v~\companion{} a
\manual.

Ove�a jednoduch��m sp�sobom, ako dosta� grafiku do dokumentu, je
vytvori� si dan� obr�zok �peci�lnym grafick�m programom%
\footnote{Ako napr�klad  XFig, CorelDraw!, Freehand, Gnuplot, \ldots}
a potom vlo�i� hotov� obr�zok do dokumentu. \LaTeX{} tu znovu  pon�ka �irok�
�k�lu bal�kov, ktor� pon�kaj� mno�stvo sp�sobov, ako to urobi�.
V~tomto �vode sa budeme zaobera� len typom \textsc{Encapsulated
PostScript} (EPS), nako�ko je pomerne jednoduch� a �asto pou��van�.
Aby ste mohli pou��va� obr�zky vo form�te EPS, mus�te ma� k~dispoz�cii
\textsc{PostScript}ov� tla�iare�.\footnote{Druh� sp�sob, ako pou�i�
\textsc{PostScript}, je pomocou programu \textsc{GhostScript} dostupn�ho
na adrese \texttt{CTAN:/tex-archive/support/ghostscript}.}
\index{Encapsulated PostScript@\textsc{Encapsulated PostScript}}
\index{PostScript@\textsc{PostScript}}
\index{GhostScript@\textsc{GhostScript}}

Prospe�n� sadu pr�kazov na vkladanie grafiky poskytuje bal�k
\pai{graphicx}, ktor�ho autorom je D.~P.~Carlisle.
Je to �as� celej rodiny bal�kov naz�vanej \uv{grafick�}
uzol.\footnote{\texttt{CTAN:/tex-archive/macros/latex/packages/graphics}}

Ak pracujete na syst�me, ktor� m� k~dispoz�cii
\textsc{PostScript}ov� tla�iare� a m� nain�talovan� bal�k
\textsf{graphicx}, tak m��ete pou��va� nasleduj�ci n�vod, kde sa krok
za krokom dozviete, ako vlo�i� grafiku do dokumentu:

\begin{enumerate}
\item Ulo�te svoj obr�zok v~grafickom programe vo form�te EPS.\footnote{Ak v� softv�r nedok�e exportova� do form�tu EPS, m��ete si sk�si� nain�talova� ovl�da� \textsc{PostScript}ovej tla�iarne (napr�klad nejak� Apple LaserWriter) a potom tla�i� s~t�mto ovl�da�om do s�boru. Pri troche ��astia bude tento s�bor vo form�te EPS. Poznamenajme, �e EPS obr�zok nesmie obsahova� viac ako jednu stranu. Niektor� ovl�da�e tla�iarn� m��u by� explicitne nakonfigurovan� na vytv�ranie form�tu EPS.}

\item Aktivujte bal�k \textsf{graphicx} v~hlavi�ke zdrojov�ho
s�boru pr�kazom
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage[|\emph{ovl�da�}\verb|]{graphicx}|
\end{lscommand}
\emph{ovl�da�} je n�zov v�ho \uv{dvi to postscript} preklada�a.%
\footnote{Najroz��renej�� program sa vol� \texttt{dvips}.}
Tento n�zov je po�adovan� bal�kom, preto�e neexistuje �tandard na v�lenenie grafiky do \TeX{}u. Poznaj�c \emph{ovl�da�}, bal�k \textsf{graphicx}
zvol� spr�vnu met�du na vlo�enie inform�cie o obr�zku do s�boru~\texttt{.dvi} tak, aby ju tla�iare� pochopila a mohla spr�vne za�leni� EPS s�bor.

\item Na vlo�enie \emph{s�boru} do dokumentu pou�ite
pr�kaz
\begin{lscommand}
\ci{includegraphics}\verb|[|\emph{k���}=\emph{hodnota},
\ldots\verb|]{|\emph{file}\verb|}|
\end{lscommand}
Za volite�n� parametre sa berie zoznam �iarkami oddelen�ch
\emph{k���ov}~a ich hodn�t.
\emph{K���e} sa m��u pou�i� na zmenu ��rky, v��ky
a ot��anie vkladanej grafiky. Tabu�ka~\ref{keyvals} uv�dza zoznam
najd�le�itej��ch k���ov.
\end{enumerate}

\begin{table}[htb]
\caption{N�zvy k�u�ov pre bal�k \textsf{graphicx}}
\label{keyvals}
\begin{lined}{9cm}
\begin{tabular}{@{}ll}
\texttt{width}& zmen� obr�zok na dan� ��rku \\
\texttt{height}& zmen� obr�zok na dan� v��ku \\
\texttt{angle}& oto�� obr�zok v~smere hodinov�ch ru�i�iek\\
\texttt{scale}& zmen� mierku obr�zka \\
\end{tabular}

\bigskip
\end{lined}
\end{table}

Nasleduj�ci pr�klad, d�fajme, urob� vo veciach jasno:
\begin{code}
\begin{verbatim}
\begin{figure}
\begin{center}
\includegraphics[angle=90, width=0.5\textwidth]{test.eps}
\end{center}
\end{figure}
\end{verbatim}
\end{code}
Pr�kaz vlo�� obr�zok ulo�en� v~s�bore \texttt{test.eps}. Obr�zok je
\emph{najprv} oto�en� o~90 stup�ov a \emph{potom} roz��ren� na
kone�n� ��rku rovnaj�cu sa polovici ��rky �tandardn�ho odseku. 
Pomer v��ky a ��rky sa nezmenil, nako�ko sme
nedefinovali �iadnu �peci�lnu v��ku. Parametre ��rky a v��ky m��u by� tie� zadan� v~absol�tnych jednotk�ch. Pozrite sa na tabu�ku \ref{units} na strane 
\pageref{units}. Ak sa o tejto t�me chcete dozvedie� viac, ur�ite si pre��tajte \cite{graphics} a \cite{eps}.

\section{Prostredie \texttt{picture}}\label{pictureenv}

\cih{picture}
Na tomto mieste dopln�me stru�n� popis prostredia \ei{picture}.%
\footnote{Doplnen� pri slovenskom preklade (pozn. prekl.).}
Podrobnej�� popis n�jdete v~kni�ke \cite{rybicka}. \LaTeX{}ovsk�
prostredie \ei{picture} umo��uje priamo v~\LaTeX{}u vytv�ra�
jednoduch� obr�zky, pozost�vaj�ce z~rovn�ch �iar, ��piek, kru�n�c
a ov�lov (respekt�ve polkru�n�c, �tvr�kru�n�c). Okrem toho vyr�ba
Bezierove krivky. Toto prostredie je vhodn� aj na umiest�ovanie
popisov a to aj popisov ku grafike, vytv�ranej mimo \TeX{}u,
napr�klad k~bitmapov�m obr�zkom. Tak�mto sp�sobom sa dosiahne
jednota textu a popisov obr�zkov. Nasleduj�ci
obr�zok~\ref{picture} ilustruje uveden� mo�nosti. Bol vytvoren�
programom \TeX{}cad~3.2 (autori G.~Horn a J.~Winkelmann),
ktor� je aj s��as�ou distrib�cie \CSTeX{}u. Tento program je
vhodn� na prv� zozn�menie sa s~prostred�m \texttt{picture}, pou��vate�
m��e nesk�r p�sa� pr�kazy samostatne.
Pri pou�it� pr�kazov \verb+\emline+ a \verb+\bezier+ s� potrebn�
�t�ly \verb+emlines2.sty+ a \verb+bezier.sty+. Navy�e nie v�etky 
ovl�da�e zobrazia v�sledok pr�kazu \verb+\emline+.

Syntax prostredia je pribli�ne nasleduj�ca:
\begin{lscommand}
\verb+\begin{picture}+\texttt{(\textit{��rka},\textit{v��ka})($x_r$,$y_r$)}\\
\verb+\put+\texttt{($x$,$y$)\char'173\textit{objekt}\char'175}\\
\verb+\end{picture}+
\end{lscommand}
\noindent Parametre \textit{��rka} a \textit{v��ka} ud�vaj�
rozmery vytvoren�ho \uv{boxu}. Zadanie $(0,0)$ sp�sob�, �e
vytvoren� objekt m� nulov� rozmer, teda \TeX{} ost�va na mieste,
kde bol pred zadan�m prostredia \verb+picture+. Nepovinn�
$(x_r,y_r)$ s� s�radnice \uv{referen�n�ho bodu}, teda bodu,
v~ktorom sa moment�lne \TeX{} nach�dza, v~s�radnicovom syst�me
prostredia \verb+picture+.
\begin{example}
Uprostred slo\begin{picture}(0,0)(0,0)
\unitlength=1mm
\put(2,2.5)
    {\framebox(4,2.5)[tr]{$\bullet$}}
\end{picture}va m��em na chv��u od�s�.
\end{example}

\begin{figure}[!h]
{\small
\begin{verbatim}
\special{em:linewidth 0.4pt} \unitlength 1mm \linethickness{0.4pt}
\begin{picture}(56.00,73.00)
\put(0,0){\vector(1,0){56}} \put(0,0){\vector(0,1){73}} % osi x,y
\multiput(0,0)(10,0){6}{\emline{0}{0}{1}{0}{-1}{1}} % znacky osi x
\multiput(0,0)(0,10){8}{\emline{0}{0}{1}{-1}{0}{1}} % znacky osi y
\put(8.67,28.33){\makebox(0,0)[rt]{Kuku}}
\put(15.67,21.00){\framebox(15.67,5.67)[lt]{Zavret�}}
\put(36.67,26.67){\dashbox{3.33}(17.33,9.33)[cc]{Som tu}}
\put(21.67,30.00){\rule{10.00\unitlength}{5.67\unitlength}}
\emline{31.67}{16.67}{1}{19.33}{6.33}{2}
\put(12.33,13.33){\vector(-1,1){0.2}}
\emline{19.33}{6.33}{3}{12.33}{13.33}{4} %\end
\put(43.67,10.33){\circle{13.33}} \put(43.67,10.33){\circle*{4.00}}
\put(12.83,46.00){\oval(10.33,4.67)[l]}
\put(24.17,51.50){\oval(12.33,6.33)[rt]}
\put(44.17,46.67){\oval(17.00,6.67)[]}
\bezier{132}(52.67,59.33)(56.00,72.67)(37.00,69.67)
\bezier{116}(18.67,64.00)(5.67,68.33)(7.67,53.67)
\put(7.67,53.67){\vector(1,-4){0.2}} \put(9.33,73.00){$e^x$}
\end{picture}
\end{verbatim}

}
\begin{center}
\input{picture.pic}
\end{center}
\caption{Pr�klad pou�itia prostredia \texttt{picture}}
\label{picture}
\end{figure}


\section{Zoznam pou�itej literat�ry}

Prostred�m \ei{thebibliography} m��ete vytv�ra� \wi{zoznam
pou�itej literat�ry}. Ka�d� z�znam sa za��na pr�kazom
\begin{lscommand}
\ci{bibitem}\verb|{|\emph{zna�ka}\verb|}|
\end{lscommand}
\emph{zna�ka} sa potom pou��va na citovanie knihy v~dokumente.
\begin{lscommand}
\ci{cite}\verb|{|\emph{zna�ka}\verb|}|
\end{lscommand}
��slovanie z�znamov je automatick�. Maxim�lny po�et z�znamov
ur�uje parameter za pr�kazom \verb|\begin{thebibliography}|. 
V~ni��ie uvedenom pr�klade vytv�rame zoznam literat�ry, ktor�
nebude ma� viac ako 99 polo�iek.
\begin{example}
Partl~\cite{pa}
navrhol, �e \ldots

\begin{thebibliography}{99}
\bibitem{pa} H.~Partl:
\emph{German \TeX},
TUGboat Vol.~9, No.~1 ('88)
\end{thebibliography}
\end{example}
\chaptermark{�peciality} % we need to fix the damage done by the
                           %bibliography example.
\thispagestyle{fancyplain}

Pri v���ch projektoch sa v�m m��e hodi� program Bib\TeX{}. Ten je s��as�ou v��iny \TeX{}ovsk�ch distrib�ci�. Umo�n� v�m udr�iava� bibliografick� datab�zu a potom z~nej vybera� odkazy t�kaj�ce sa pr�c, ktor� citujete vo va�om �l�nku. Vizu�lna prezent�cia literat�ry vytvorenej Bib\TeX{}om je zalo�en� na koncepcii �t�lov, �o v�m umo�n� vytv�ra� literat�ru pod�a po�iadaviek �irokej mno�iny r�znych zriaden�ch vzorov. 

\section{Tvorba registrov} \label{sec:indexing}

Ve�mi prospe�nou str�nkou mnoh�ch kn�h je ich \wi{register}.
\LaTeX om a podporn�m programom \texttt{makeindex}%
\footnote{V~syst�moch, ktor� nepodporuj� n�zvy dlh�ie ako 8~znakov sa m��e
naz�va� \texttt{makeidx}. Program \texttt{csindex}, vytvoren�
p�nom Z.~Wagnerom, je �esk�/slovensk� implement�cia programu
\texttt{makeindex} (pozn. prekl.).} sa registre daj� vytv�ra� pomerne
jednoducho. V~tomto n�vode bud� vysvetlen� len z�kladn� pr�kazy
na tvorbu registrov. Hlb�ie znalosti z�skate z~kni�ky \companion.
\index{program na usporiadanie registra!makeindex}
\index{program na usporiadanie registra!csindex}
\index{csindex} \index{makeindex}
%\index{bal�ky!makeidx@\textsf{makeidx}}
%\index{makeidx1@\textsf{makeidx}}

Aby sa samotn� register mohol vytv�ra�, v~hlavi�ke mus� by�
natiahnut� bal�k \pai{makeidx}:
\begin{lscommand}
\verb|\usepackage{makeidx}|
\end{lscommand}
\noindent a �peci�lne pr�kazy na vytv�ranie registra musia by�
aktivovan� umiestnen�m pr�kazu
\begin{lscommand}
  \ci{makeindex}
\end{lscommand}
\noindent do hlavi�ky zdrojov�ho s�boru.

Obsah registra sa ur�uje pr�kazmi
\begin{lscommand}
  \ci{index}\verb|{|\emph{k���}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent kde \emph{k���} je z�znam v~registri. Pr�kazy na tvorbu
registra umiest�ujete na miesto v~texte, na ktor� chcete, aby
index odkazoval. Tabu�ka~\ref{index} popisuje syntax parametra
\emph{k���} s~nieko�k�mi pr�kladmi.

\begin{table}[!tp]
\caption{Pr�klady syntaxe indexov�ho k���a}
\label{index}
\begin{center}
\begin{tabular}{@{}lll@{}}
  \textbf{Pr�klad vstupu} &\textbf{V�stup} &\textbf{Pozn�mka}\\\hline
  \rule{0pt}{1.05em}\verb|\index{hello}| &hello, 1 &z�kladn�
polo�ka\\
\verb|\index{hello!Peter}|   &\hspace*{2ex}Peter, 3 &podpolo�ka
polo�ky \suv{hello} \\
\verb|\index{Sam@\textsl{Sam}}|     &\textsl{Sam}, 2& form�tovan�
vstup\\
\verb|\index{Lin@\textbf{Lin}}|     &\textbf{Lin}, 7& podobne ako
vy��ie\\
\verb.\index{Jenny|textbf}.     &Jenny, \textbf{3}& form�t ��sla
strany \\
\verb.\index{Joe|textit}.     &Joe, \textit{5}& podobne ako
vy��ie
\end{tabular}
\end{center}
\end{table}

Ke� \LaTeX{} preklad� zdrojov� s�bor, ka�d� pr�kaz \verb|\index|
zapisuje pr�slu�n� indexov� z�znam spolu s~��slom strany do
�peci�leho s�bora. Tento s�bor m� rovnak� n�zov ako \LaTeX{}ov�
zdrojov� dokument, av�ak l�i sa koncovkou (\verb|.idx|).
Tento \texttt{.idx} s�bor potom m��e by� spracovan� programom
\texttt{makeindex}:
\begin{lscommand}
  \texttt{makeindex} \emph{menos�boru}
\end{lscommand}
Tento vytvor� usporiadan� register s~rovnak�m n�zvom, av�ak v~tomto
pr�pade s~pr�ponou \texttt{.ind}. V~pr�pade, ak bude \LaTeX{}
tento zdrojov� s�bor znovu preklada�, bude tento zoraden� register
umiestnen� v~dokumente na mieste, kde sa nach�dza pr�kaz
\begin{lscommand}
  \ci{printindex}
\end{lscommand}

Bal�k \pai{showidx}, ktor� je distribuovan� spolu
s~\LaTeXe, vytla�� v�etky indexovan� �daje na �avom okraji textu. Toto je
celkom prospe�n� pri kontrolnom ��tan� dokumentu a overovan�
registra.
% Add some infos on PROTECT ...

\section{Exotick� hlavi�ky}
\label{sec:fancy}

Bal�k \pai{fancyhdr} (od spojenia Fancy Headers)\footnote{Dostupn� na
\texttt{CTAN:/tex-archive/macros/latex/contrib/supported/fancyhdr}.} nap�san� 
Pietom van Oostrum poskytuje nieko�ko jednoduch�ch pr�kazov, ktor� v�m umo�nia prisp�sobi� si riadky v~hlavi�ke alebo v~p�te v�ho dokumentu. Ak sa pozriete na vrch strany, ktor� pr�ve ��tate, m��ete vidie� mo�n� pou�itie tohto bal�ka.

\begin{figure}[!htbp]
\begin{lined}{\textwidth}
\begin{verbatim}
\documentclass{book}
\usepackage{fancyhdr}
\pagestyle{fancy}
% t�mto sa uist�me, �e hlavi�ky pre chapter a section
% bud� p�san� mal�mi p�smenami.
\renewcommand{\chaptermark}[1]{\markboth{#1}{}}
\renewcommand{\sectionmark}[1]{\markright{\thesection\ #1}}
\fancyhf{}  % ru�� aktu�lne nastavenia pre hlavi�ku a p�tu
\fancyhead[LE,RO]{\bfseries\thepage}
\fancyhead[LO]{\bfseries\rightmark}
\fancyhead[RE]{\bfseries\leftmark}
\renewcommand{\headrulewidth}{0.5pt}
\renewcommand{\footrulewidth}{0pt}
\addtolength{\headheight}{0.5pt} % vytv�ra medzeru pre �iaru
\fancypagestyle{plain}{%
   \fancyhead{} % zbav� sa hlavi�ky na str�nkach plain 
   \renewcommand{\headrulewidth}{0pt} % aj �iary
}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption{Pr�klad nastavenia \pai{fancyhdr}} \label{fancyhdr}
\end{figure}

Skryt� a neo�ak�van� �a�kosti sa m��u vyskytn��, ke� sa sna��me do hlavi�ky alebo p�ty dosta� nie�o ako priebe�n� oddiely a kapitoly. 
\LaTeX{} to vykon� dvojstup�ov�m pr�stupom. V~defin�cii hlavi�ky a p�ty pou�ijete pr�kazy \ci{rightmark} a \ci{leftmark} na reprezent�ciu n�zvu aktu�lnej kapitoly, respekt�ve oddielu. Hodnoty t�chto dvoch pr�kazov bud� prep�san� pri ka�dom vykonan� pr�kazu \ci{chapter} alebo \ci{section}.

Pre kone�n� pru�nos� pr�kaz \verb|\chapter| s~kamar�tmi nepredefinuj�
samotn� \ci{rightmark} a \ci{leftmark}. Volaj� e�te �al�ie pr�kazy
\ci{chaptermark}, \ci{sectionmark} alebo \ci{subsectionmark}, ktor� s� zodpovedn� za predefinovanie obsahu \ci{rightmark} a \ci{leftmark}.

Tak�e ak chcete zmeni� vzh�ad n�zvu kapitoly v~hlavi�kovom riadku, mus�te jednoducho \uv{obnovi�} pr�kaz \ci{chaptermark}. \cih{sectionmark}\cih{subsectionmark}

Obr�zok~\ref{fancyhdr} ukazuje mo�n� nastavenia pre bal�k \pai{fancyhdr}, ktor� vytvoria hlavi�ky vyzeraj�ce pribli�ne tak ako hlavi�ky v~tejto bro��rke. 
V~ka�dom pr�pade v�m odpor��am stiahnu� si dokument�ciu k~bal�ku na adrese
uvedenej v~pozn�mke.

\section{Bal�k verbatim}

V~na�ej kni�ke ste sa u� sk�r zozn�mili s~\emph{prostred�m} \ei{verbatim}.
V~tomto oddiele sa nau��te nie�o o \emph{bal�ku} \pai{verbatim}. 
Bal�k \pai{verbatim} je v~princ�pe re-implement�cia prostredia \ei{verbatim},  ktor� obch�dza niektor� ohrani�enia p�vodn�ho prostredia
\ei{verbatim}. Toto samo osebe nie je ni� mimoriadne, ale s~touto implement�ciou bal�ka \pai{verbatim} boli pridan� aj nov� funkcie, �o bolo d�vodom na to, �e tu tento bal�k spom�nam. Bal�k \pai{verbatim} spr�stup�uje pr�kaz

\begin{lscommand}
\ci{verbatiminput}\verb|{|\emph{menos�boru}\verb|}|
\end{lscommand}

\noindent ktor� v�m umo�n� za�leni� surov� 
ASCII text do v�ho dokumentu ako keby bol vo vn�tri prostredia \ei{verbatim}.

Ke�e bal�k \pai{verbatim} je �as�ou uzla \suv{tools}, mali by ste ho n�js� nain�talovan� vo v��ine syst�mov. Ak sa o tomto bal�ku chcete dozvedie� viac, ur�ite si pre��tajte \cite{verbatim}. 

\section{Ochrana krehk�ch pr�kazov}

Text zadan� ako argument pr�kazov typu \ci{caption} alebo \ci{section} sa m��e ukazova� v~dokumente viackr�t (napr�klad v~obsahu rovnako ako v~samotnom texte). 
Niektor� pr�kazy skrachuj�, ak s� pou�it� ako argument pr�kazov typu \ci{section}. Tieto pr�kazy sa naz�vaj� \wi{krehk� pr�kazy}.
Krehk� pr�kaz je napr�klad \ci{footnote} alebo \ci{phantom}. Na to, aby tieto pr�kazy fungovali, potrebuj� ochranu (a my v�etci nie?). M��ete ich ochr�ni� pou�it�m pr�kazu \ci{protect} umiestnen�m pred nimi.

\ci{protect} sa vz�ahuje len na pr�kaz nasleduj�ci bezprostredne za n�m, nevz�ahuje sa dokonca ani na jeho argumenty.
Nadbyto�n� pr�kaz \ci{protect} vo v��ine pr�padov neu�kod�.
\begin{code}
\verb|\section{Som oh�adupln�|\\
\verb|   \protect\footnote{a chr�nim svoje pozn�mky pod �iarou}}|
\end{code}


\endinput

%%% Local Variables:
%%% mode: latex
%%% TeX-master: "lshort2e"
%%% End:
